VANG VANDMØLLE RUTSKER BORNHOLM
|
|
- Emilie Østergaard
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 VANG VANDMØLLE RUTSKER BORNHOLM Matrikelkort , Vandmøllen ved Ringebek. HISTORIE Møller omkring Vang og Ringebakkerne Naturgrundlaget NIELS-HOLGER LARSEN 2010
2 Indhold Indledning - side 3 Ringedalen og mølledammene - i dag - side 4 Vandmøllen ved Ringebækken - historie og bevaring. Side 5 Vang, Ringebækken og mølledamme - side 10 Vandmøllen - bygningen og dens bevaring side 17 Denne rapport er udarbejdet i januar-februar 2010 for Kulturarvsstyrelsen af arkitekt maa. Niels-Holger Larsen. 2 Der er anvendt materiale fra Bornholms Museums arkiver, samt forskellig litteratur. Farvefotos: Niels-Holger Larsen. Jørn Uffe Hansen, opvokset og boende i Rutsker, har givet mange værdifulde oplysninger til historien. Jørn Uffe Hansen har i mange år, som medlem af Foreningen Bornholm, ført tilsyn med Vang vandmølle. Desuden har Hans Kapel, havnefoged i Vang, bidraget med oplysninger. I en særskilt rapport Bevaring af vandmøllen gøres der rede for selve møllebygningens bevaring, herunder også en analyse af de tidligere restaureringers fejltrin, og i yderligere en rapport beskrives den nødvendig restaurering. I en tredje rapport Planer for fremtiden er angivet en handlingsplan for genopretning og fremtidige tiltag. 2
3 Vang vandmølle i Rutsker, på Bornholm 3 Vang vandmølle 2009 slidt, men dog tæt på tag og fag. Indledning I den følgende historiske beskrivelse gøres der rede for møllens beliggenhed og historie og dens istandsættelser i løbet af de sidste 100 år. For hundrede år siden lå møllen nærmest i ruin, men det lykkedes at få den istandsat i Senere i 1940erne så det igen ringe ud, møllen blev fredet i 1959, og en ny indsats i slutningen af 1960erne gjorde den igen funktionsdygtig. Foreningen Bornholm overtog vandmøllen i Sidenhen er møllen holdt tæt på tag og fag, der er foretaget forskellige reparationer og i 2003 blev det forsøgt at rydde bevoksning og lede vand til møllen. Det var planen at istandsætte møllen, når vandtilførslen kunne reguleres. Men naturens kræfter med tæmning og regulering af bækken var for stærke, og udtynding af bevoksningen blev ikke fulgt op - af resursemæssige grunde - og projektet for selve møllen blev udskudt. Nu skal møllen imidlertid nødvendigvis istandsættes på tag og fag. En fornyet udtynding af bevoksning og regulering af bækken med damme og stigborde må så komme når resurserne kan skaffes. I en særskilt rapport gøres der nærmere rede for en nødvendig kommende restaurering af møllen. 3
4 Ringedalen og mølledammene - i dag Nederst i Ringedalen, hvor Ringebækken har sit udløb lige før skrænten ned mod kysten, ligger den lille vandmølle, delvis gravet ind i bakken. Øverst i Store Ringe Bakke ligger en stor mølledam, og herfra løber bækken ned gennem dalen til Lille Ringe Bakke. Mellem den store mølledam og vandmøllen viser gamle kort mindre mølledamme. Ved hver mølledam har der været en dæmning og et stigbord, et hul i dæmningen, som kunne regulere vandtilstrømningen. Man kunne på den måde stemme vand op til møllens periodevise drift. I tørre somre har der dog næppe været meget vand i mølledammene. 4 Kortudsnit med Vang, der viser mølledam og bækken med vandmøllen, hvor den gamle vej, Ringebækken og redningsstien krydser hinanden. Kortudsnit fra Kulturmiljøatlas Luftfoto ca Her ses hvor tæt bevoksningen er ned gennem dalen med Ringebækken. Øverst, næsten midt i kortet ses vandmøllen markeret med rødt tæt ved skovkanten mod havet. Så sent som i 1930erne havde bakkerne i Ringedalen ikke den tætte og høje bevoksning som i dag. Man havde græssende dyr på skrænterne, og træerne blev taget til brænde inden de blev store. Mellem træerne ser man i dag flere steder dæmningerne, men der er andre kulturspor i dalen som ikke har noget med vandmøllen at gøre. Der lå en lille kartoffelmark, en dæmning til tipvognsspor - som aldrig blev lagt - til stenbruddet ses skråt ned gennem den nederste del af dalen, og der er fundamenter fra en kiosk, alt sammen efter at møllen gik ud af drift i slutningen af 1800-tallet. Vejen ned gennem dalen er nyere; de ældre hulveje anes endnu på nordsiden af dalen. Grundstykkerne i ådalen er dels i offentlig, dels i privat eje, og vandmøllen med tilhørende jordstykke ejes af Foreningen Bornholm, der købte møllen i Møllen blev bygningsfredet i
5 Vandmøllen ved Ringebækken - historie og bevaring. 5 Vang vandmølle i omkring Det ældst kendte foto af vandmøllen. Bemærk hvor åbent landskabet er nord for møllen. Taget synes nytækket og gavlen forholdsvis nylig beklædt. Der ses ikke en vandrende til vandhjulet det er derfor tvivlsomt om møllen har været i brug. Desuden ses et lille vindue ved siden af døren vinduet ses ikke på opmålinger og andre fotos fra omkring Den lille vandmølle med 1 kværn formodes at være etableret i 1811, idet samme årstal har været indskåret på døren i møllen (årstallet 1811 på en bræddestump er bevaret). Etableringen på dette tidspunkt af vandmøllen og mølledammene bekræftes desuden af arkiv-, litteratur- og kortstudier. I Rutsker sogn og omegnen af Vang har der gennem tiden været flere vand- og vindmøller i dag er kun vandmøllen i Vang bevaret. På Hammers kort fra 1750, der er meget nøjagtigt, er der to vandmøller en lige syd for Ringebakken ved Blåhusbækken (Blaaehus Bekken i Blåskinsdalen) vest for Almegård, og en nord for ved Møllebækken ved Borre (14.s.gård). På samme kort ses en stubmølle Bakkemølle lige nord for Hullegård, samt en stubmølle ved Dyngegård, og endu en i Kaas Bye ikke navngivet, men det er Kuremøllen, som blev flyttet hertil fra Hammershus måske den første af Sweder Ketting opførte stubmølle på Bornholm. Der er ingen vandmølle til Ringebækken. På et senere kort, Videnskabernes Selskabs kort 1805 (opmålt 1801) ses endnu ingen vandmølle ved Ringebækken, men stadig vandmøllen ved Borregård nord for Vang. Bakkemøllen ses ikke mere, men derimod to stubmøller tæt ved Dyndegård. Den ene af disse møller er senere erstattet af Bymøllen en hollandsk vindmølle opført nu nedrevet. 5
6 Hammers Kort 175, (Kopi 1796) Her ses de to vandmøller en nord for Vand og en syd for Ringebakken. Længere inde i landet de to stubmøller.(kortet kan ses i farve på Statens Arkiver: ) Videnskabernes Selskabs kort Her ses kun en vandmølle nord for Vang, Borrregård, to stubmøller inde i landet ved Dyngegård, samt Kuremøllen noget syd for Ringebjerg. 6 Frem til midten af 1800-tallet har Rutskers bønder, husmænd og Vangboerne fået malet mel på vandmøllerne, når der ikke var vind, og omvendt på vindmøllerne, når der var vind. Hverken vind- eller vandmøllerne har haft stor kapacitet. Kværnstenene har været af nogenlunde samme størrelse i begge mølletyper, men stubmøllerne har været mere effektive end vandmøllerne. Man har malet byg til foder og bygmalt til øl, samt rugmel til brød. Hvede dyrkedes ikke meget, og malede man hvede på møllerne havde det karakter af fuldkornsmel, som selv efter sigtning gav brunligt brød. På de fleste gårde har man desuden haft en mindre hånddrevet hjemkværn, som mange har brugt til husbehov. Bornholm har altid haft frit mølleri enhver kunne opføre og drive en mølle, som tillige var afgiftsfri. Mange mølleejere har dog måttet have supplerende indtægt. Det betød også at møller kom og gik. Det var meget almindeligt at stubmøller blev handlet og flyttet, og den dyreste og vigtigste del i en mølle kværnstenene kunne genbruges kværnsten fra en vandmølle kunne som regel bruges i en vindmølle, og omvendt. Omløbsretning og de deraf følgende bilning kunne være et problem, som dog kunne løses med lidt kreativitet og arbejde. En møllesten vejer omkring 1000 kg, og med datidens transportmuligheder var alene dette besværligt. Også de store indvendige hathjul i en stubmølle, og et gravhjul i en vandmølle begge placeret på mølleakslerne, har ofte kunne genbruges i de to mølletyper, ligeledes med god vilje, som for kværnstenes vedkommende. 6
7 At bygge en stubmølle krævede noget mere viden og håndværksmæssig kunnen indenfor tømrer og møllebyggerhåndværk, end bygning af en vandmølle, som kun krævede en delvis møllebyggermæssig bistand med selve mølleværket. Vandmøllerne har været udsat for anderledes naturkræfter vand i bække og åer, som især ved forårets tøbrud var meget udsatte, og krævede stadig vedligehold og opsyn. Til vandmøllerne skulle der etableres opdæmninger med vandregulerende stigborde, og der skulle anlægges omløb ved møllen, så vandet kunne ledes uden om vandmøllen, når den ikke var i brug. Etablering af en vandmølle betød først og fremmest en del hårdt og tungt arbejde, som ikke nødvendigvis skulle købes det var gerne tilfældet ved stubmøller. Fiskerlejet Vang omkring 1800 Der er nogle få beskrivelser og kort, som mere detaljeret giver et billede af Vang og befolkningen. Går man tæt på Hammers kort fra 1750, som måske har været kilde til de efterfølgende år frem til omkring Videnskabernes Selskabs kort fra 1805 se forrige side - er ikke så detaljeret som Hammers kort. 7 Vang fiskerleje - Udsnit af Hammers kort 1750.(se også næste side). Omkring den lille havn kan der tælles 5-7 huse med små haver. Vejen inde fra land grener sig i tre retninger. I forhold til Ringebækken er det bemærkelsesværdigt, at vejen ned til Vang den gang gik tæt ved bækken og altså også tæt forbi den senere vandmølle ca. 60 år senere, hvor vejen endnu lå på dette sted indtil midt i 1800-tallet. På kortet ses tydeligt to opstemninger Mølle Bekken til vandmøllen på Borre, den har hørt til 14. selvejergård Borregård. Kopi fra Statens Arkiver 7
8 8 Hammers Kort 1750 (1796 ) udsnit med Vang og Ringebjerget. Her ses de to vandmøller. Den søndre ved Almegård synes ikke at have haft meget vand bag sig til at drive den. Vandmøllen på Borre ved Mølle Bekken har tydeligt haft godt med vand inde fra land Ringebækken synes også at have haft mere vand til den senere Vang vandmølle. Kopi fra Statens Arkiver 8
9 Beskrivelser af Vang, bækkene og bakkerne. Til supplement til kortene findes der flere beskrivelser. En samtidig med Vang vandmølles opførelse i 1811 er U. Salchow s Militærbeskrivelse over Øen Bornholm - udarbejdet vinteren , ved slutningen af Englænderkrigen Kort fortalt var det Salchows opgave at beskrive Bornholms resurser, havne og kystforhold i relation til en krigsførelse. Det blev en meget spændende fortælling om Bornholms terrænforhold og befolkning med mange mængdeangivelser. Salchow indsamlede oplysninger fra amtmanden, men meget har Salchow selv registreret og oplevet under sit ophold på Bornholm beretningen betragtes derfor at være ret troværdig. Beretningen er udgivet i 1954, som et skrift fra Bornholms Historiske Samfund. I et afsnit om Aaer og Bekker i Nørre Herred omtales Wang på side 97: 9 Der må være tale om vandmøllen ved Borregård og Vang vandmølle. På side 35 angives der at være: 7 huse, en liden løkke, ingen avlsbrug, ingen heste, kun en ko og nogle får. På side 73 angives der at være: 9 fiskerbåde, hvoraf en er en Ege (en større bornholmsk fiskerbåd). I en rejsebeskrivelse fra 1815 ved Rawert og Garlieb angives det, at der i Vang er 16 huse og familier altså væsentlige flere end det Salchow angiver på nogenlunde tidspunkt. Tæller man husene på kortet fra 1805 er der syv ned i Vang og tre lidt oppe ved Ringebakken. En rimelig formodning, med baggrund i både kort og beskrivelser, har der formentlig været 7-10 husstande med i alt personer. I betragtning af, at der kun fandtes to stubmøller og en vandmølle i sognet omkring 1810 så har det nok givet grundlag for en vandmølle tæt ved fiskerlejet, som tilsyneladende var i vækst. Og flere husmænd har sikkert slået sig ned på de fattige jorder. 9
10 Ringebækken og mølledamme. For at anlægge vandmøllen har der skullet opbygges stigborde til et par mølledamme og et omløb ved møllen. Det har uden tvivl været et større arbejde, men man skal huske, at terrænet på Ringebakken og i dalen har været uden de mange træer, som det er i dag. Bakkerne har været helt åbne og fri for bevoksning, bortset fra lyng og krat, og måske nogle små træer. Det har derfor været lidt nemmere end i dag. 10 Et matrikelkort fra midten af 1800-tallet med det nyeste matrikelkort indkopieret (der er lidt unøjagtighed i sammenpasningen). På kortet er der to opstemmede mølledamme. Det gamle kort er måske lidt unøjagtigt. Den nederste nordre del af bækken ligger i dag lidt nordligere end vist. Nutidigt luftfoto med indlagte matrikelskel. På fotoet ses den store mørke mølledam, som må svare til den nordligste på det ældre kort til venstre herfor. Der er længere nede af bækken flere opstemninger, som ikke kan ses på luftfotoet. Vandmøllen ses som en lille rød plet øverst tæt ved skovkanten ud mod havet. Flere ældre kort giver flere detaljerede oplysninger. Det synes som om bækken forløb vestpå i den nederste del er tegnet forkert, måske er det gentaget fra ældre kort. Det samme gælder vejene sydpå i Ringebakkerne. 10
11 Kort over Vang Fiskerleje Der er kun vist de huse, som kortet omhandler. Der kan tælles 9-10 matrikler, hvor der uden tvivl har ligget et hus på hver af dem. Vandmøllen er markeret, dog liggende lidt fra bækken, men samtideige kort viser et tættere løb. Det bemærkes også at vejen sydligst er 12 alen, medens den nord-sydgående er 6 alen. Det er altså den brede søndre vej, der er hovedvejen ned til Vang
12 Matrikelkort Her er vist et lille sideløb, eller omlægning af Ringebek, så den kommer tæt ved den lille vandmølle. 12 Matrikelkort Et gammelt kort fyldt med rettelser. Det viser blandt andet omlægningen af vejen ned til Vang formentlig i slutningen af 1880erne. Bækkens løb forbi møllen ses kun svagt på kortet. Møllen ligger på en matrikel 103bx. 12
13 Møllen blev bygget af Vangboen Poul Hansen i Han solgte den i 1849 til Janus Holm, som i 1874 byttede vandmøllen med Bymøllen, ejet af J.P. Jørgensen. Det kan undre, idet Bymøllen må have haft en lang større værdi som hollandsk mølle, men kilderne giver ikke en nærmere forklaring på dette. Jørgensens søn Poul Jensen overtog derefter vandmøllen, og ejede den i år frem til Efter sigende gik møllen af brug i , men Poul Jensen har passet på møllen, idet et ældre foto fra omkring 1900 viser et nytækket tag på møllen. Møllen er uden tvivl blevet udkonkurreret af Bymøllen og i 1890erne sker der stor udvikling i Vang. Stenbruddet blev åbnet i 1896, og der blev brudt flere steder længere oppe i ådalen. Den gamle vej var nogle år før blev afløst af den nuværende vej ned til Vang og trafikken gik herefter ikke forbi møllen. Stenarbejdere og vangboere etablerede længere oppe ad åen ved den store mølledam en festplads med talerstol, og i området var der desuden været en markørdækning til salonskydning. I perioden anlægges der en dæmning til tipvognsspor skråt hen over åløbet sporet blev dog aldrig lag, men dæmningen anes stadig. Et mindre areal anvendes til kartoffelmark, og ikke langt fra møllen ved redningsstien byggedes en mindre iskiosk omkring 2. Verdenskrig. Ådalen groede langsomt til, og i de gamle mølledamme, på dæmninger og skrænter gror træer op. I 1960erne kom der dog noget arbejde i gang med opdæmning, og et stigbord af beton blev etableret, så vandet kunne reguleres til møllen, der blev istandsat omkring Herefter gik dog alt i stå med vedligeholdelse af bæk og mølledamme. I forbindelse med istandsættelser af møllen i slutningen af 1980erne indledes der samarbejde med Bornholms Amt, der udarbejder i 1993 et projekt for rydninger og istandsættelser af damme og stigborde. 13 Matrikelkort Viser den grund med vandmølle, mtr. Nr. 103 df, som Foreningen Bornholm købte
14 14 Plan for retablering af stigborde, udarbejdet af Bornholms Amt Stigbord nr. 1 ved møllen er et lille stigbord at træ Nr. 2 er af beton fra ca Nr. 3 og 4 er en ældre stendæmninger, hvor der i midten kunne spærres for vandet. Kortudsnit fra Kulturmiljøatlas Den gamle vej er fejlagtigt angivet se tidligere ældre kort. Med punkteret streg er markeret det område, hvor Bornholms Amt i 1993 planlagde at arbejde, og først ca. 10 år senere iværksatte arbejdet med skovrydninger. Først ved et Kulturmiljøprojekt iværksat af Kulturmiljørådet - i 2003 lykkes det at igangsætte en rydning af træer på en del af Ringebækken løb. (Se kort) Der isættes planker i betonstigbordet nr.2, dæmning nr.3 forsøges tætnet, og gennemløbet i dæmning nr. 4 renses op. Efterfølgende kraftig vandføring i bækken ødelægger dog delvis dæmningerne. Især om forårets og efterårets meget regnvand presser vandet voldsomt på, finder alternative veje, underminerer dæmninger, løber udenom og er vanskeligt at styre. Det kræver også tilsyn og vedligeholdelse, som der ikke har været resurser til. I de seneste år har bevoksningen igen bredt sig, og der mangler stadig rydning længere nede omkring bækken mellem stigbord 1 og 2. 14
15 Rydning marts 2003 ved Bornholms Regionskommune Kulturmiljøprojektet. Stigbord nr. 2 af beton kommer frem. 15 Maj 2003, ved den store dæmning nr. 3. Skovfoged Ole Holm Petersen - i midten fra Bornholms Regionskommune, har siden 1990erne været leder af rydningsprojektet. Hans Kapel til højre var tovholder på projektet for Kulturmiljørådet. September Dæmning nr. 3. med dammen forrest. Der fandtes rester at et tidligere stigbord i træ. Dæmningen var noget skæmmet af et par store træer, som groede på dæmningen. For at hindre gennemstrømning blev der tætnet med ler. Til højre har der måske tidligere været et overløb. 15
16 September Betonstigbordet er tæt. Ved møllen er stigbord og tilløb fint. 16 Juni Dæmningen 3 kan ikke holde tæt. Midten er delvis gennembrudt. Betonstøbningen er undermineret vandet løber langsomt igennem. December Dæmning 3 er faldet sammen på midten. December Stigbord 1 ved møllen holder pænt tæt. 16
17 Vandmøllen - bygningen og dens bevaring 17 Vang vandmølle i omkring Det ældst kendte foto af vandmøllen. Bemærk hvor åbent landskabet er nord for møllen. Taget synes nytækket og gavlen forholdsvis nylig beklædt. Der ses ikke en vandrende til vandhjulet det er derfor tvivlsomt om møllen har været i brug. Desuden ses et lille vindue ved siden af døren vinduet ses ikke på opmålinger og andre fotos fra omkring Den lille vandmølle med 1 kværn formodes at være etableret i 1811, idet samme årstal har været indskåret på døren i møllen (årstallet 1811 på en bræddestump er bevaret). Etableringen af vandmøllen på dette tidspunkt og mølledammene bekræftes desuden af arkiv-, litteratur- og kortstudier. Foto: Kjøller, Bornholms Museum. Efter Vang vandmølle gik ud af drift omkring 1905 blev den kun nødtørftigt vedligeholdt, og i erne var den i meget ringe forfatning. Foreningen Bornholm trådte til med penge 600 kr. - for en istandsættelse i 1928, hvor møllen også blev målt op af arkitekt K. Thorsen, der tillige førte tilsyn med istandsættelsen. Der blev desuden taget fotos af møllen af fotograf Kjøller i Allinge. Fotos og opmåling stemmer meget godt overens, og må næsten være samtidige. 17
18 En avisomtale af møllen uden tvivl skrevet af arkitekt K.Thorsen, der i 1928 opmålte møllen beskriver ejerforholdene og møllerne i omegnen: Paa Døren i den nordlige Spidsgavl fandtes skaaret Aarstal 1811, hvilket formodentlig er Møllehusets Opførelsesaar. Det passer godt med den Oplysning, en af de ældste i Vang gav i 1828 (1928?.red.), at den ældste kendte Ejer skulde have været Povl Hansen. En Eftersøgning i Rutsker Sogns Skatteprotokol viste blandt Vangeboe i 1805 Povl Hansen at yde 12 Skilling i Skat. I 1819 købte han en Lod paa en Tønde land af Sognets 11. Selvejergaard, Krakgaard, en Jord, der siden i mange Aar (endnu 1892) hørte til Mølleejendommen. Poul Hansen solgte Møllen til Janus Holm. Denne byttede med Jens Peter Jørgensen, Bymøllen (tidligere staaende ved Dyndegaard), der saaledes blev Ejer af Vandmøllen. Jens Peter Jørgensens Søn, Poul Jensen, Vang, ejede den i Aar indtil 1910 og kostede meget på Møllebygning og Værk. Siden ejedes Møllen af hans Søn Peter Jensen. Endnu i 1850 erne og 60 erne havde Vang vandmølle livlig søgning. Den nærmeste Vindmølle laa da langt borte, ved Dyndegaard, hvor Niels Ipsens Hus var Møllehus. Var det vindstille, kom bønderne fra hele Sognet og fik malet i Vang. 18 Fotograf Kjøllers fotografier omkring Sammenlignet med Kjøllers foto år tidligere, er der sket et voldsomt forfald, og bevoksningen er blevet tæt. Det er før K. Thorsens opmåling og istandsættelse. Bornholms Museum. 18
19 19 Arkitekt K. Thorsens opmåling Nationalmuseet erhvervede tegningen, som nu findes i der( NEU 4257) og i kopi på Bornholms Museum. Opmålingen var ledsaget af følgende beskrivelse: I bygningsteknisk Henseende har Vandmøllen ved Vang adskilligt af Interesse. Nordre Gavl vender mod Kørevejen, der ved opfyldning er anlagt i Højde med Mølleloftet. Bekvemt har det da været at føre Sækken fra vognen ind til den paa Loftet anbragte Kværn. Fra Kørevejen fører en Gangsti ned til Indgangsdøren paa Husets vestside. Terrænet skraaner stærkt fra Vejen til Vandløbet, den lille Bæk, der kommende fra Ringedalen bærer navnet Ringebækken. Byggematerialet i Møllehusets Vægge er en Blanding af kampesten og Bindingsværk med dels lerklinede og dels kampestenssatte Felter. Søndre gavl med det store Vandhjul (3 Meter i Diameter) er bræddebeklædt. Nordre gavl er for Spidsgavlens Vedkommende lerklinet, medens Undergavlen er Granit fuget i ler. Hele tagdækningen Straatag med Rygning af Lyng og græstørv er saa godt som borte, Spærreværk og Lægter staar næsten overalt blottet. Vandmøllen er overalt anlagt som en saakaldt Overfaldsmølle. Det vil sige, at vandet har virket paa det store Drivhjul ovenfra. Fra Dæmningen, der er et stykke ovenfor Møllen, opsamlede Bækvandet, førte en Rende, gennem et Hul i Straataget, hen over Hjulet, hvor vandet strømmede ned over dets ydre, vestre Side og ved sin Tyngde samt Strømkraft drejede Hjulet rundt. Ved Møller med Underfaldsdrift er det Strømmen i selve Aaen, eller i en tildannet rende, der langs Hjulets Underside virker dettes Rotering. 19
20 Inde i møllen sidder et lodret gravhjul på møllehjulets aksel, og dette griber ind i et mindre stokkedrev på en lodret jernaksel som går gennem den nederste faste kværnsten op til kværnens øverste kværnsten, kaldet Løberen. Kværnen er indkapslet i en trækasse, ringkarret hvor melet opsamles og ledes ned gennem en trætud, hvor sækken til melet er ophængt på etagen nedenunder, hvor gravhjulet er. Dette ses på K. Thorsens opmåling fra På det tidspunkt var ringkarret, skostige og tragt forsvundet Kun en del af ringkarres ses og det er rundt. Møllestenene er nøje tegnet, og det har ved nærmere eftersyn vist sig at være møllesten af balkasandsten, som er brugt tidligere end nexøsandstenen. Møllestenssættet er uden tvivl genbrug fra en ældre mølle måske en af de nedrevne stubmøller i Rutsker før Efter istandsættelsen i 1928 har fotograf Kjøller fra Allinge igen taget et foto. Der er nyt stråtag, og tavlene ser nykalkede ud. Bornholms Museum. Skolelæreren Frede Kjøller har taget dette forårsfoto ca Taget er lidt mere slidt og en del af det lerklinede tavl med lem er faldet ud. Bornholms Museum. 20
21 Ca Billedet er taget fra kranen på havnen, hvor der er fuld gang i losning skærver fra stenbruddet. På billedet ses vandmøllen i baggrunden til højre, og midt i billedet ses Vang nr. 2, Hvor Karl Finne boede. Det er bemærkelsesværdigt, hvor åbent der er, og hvordan bakken stort set er uden bevoksning år før var der endnu mere åbent da havde bønder og husmænd kvæg og får græssende på bakkerne, og træer blev skovet til brænde blev dette foto taget fra nogenlunde samme sted som billedet ovenfor. Der er kommet flere huse oppe på bakken, og der er kommet væsentlig mere og tættere bevoksning i de ca. 70 år der er mellem de billeder. Det er nok mange år siden, at møllen har kunnet ses fra havnen. 21 Skal og kan der lukkes op igen? Karl Finne overtog Mølle og Vangmøllevej nr. 2 i 1932, og han passede godt på møllen, men havde kun begrænsede midler til at holde møllen pænt i stand. 21
22 Den 2. juli i 1944 skrives der en artikel i Bornholms Tidende om møllen formentlig forfattet at arkitekt K. Thorsen, der opmålte møllen i Han skriver blandt andet: Det er nemlig13( det må være 16 år.red.) Aar siden den blev restaureret, og i de forløbne Aar har Tidens Tand faret saa slemt med det straatækte Møllehus og dets klinede Vægge, at det seværdige kulturminde atter staar for fald og i høj Grad trænger til en Istandsættelse.. Det er at haabe, at den nævnte paakrævede Istandsættelse maa blive iværksat, saa den gamle Mølle igen kan tage en Tørn mod Vejr og Slid en Aarrække. Der sker imidlertid ikke noget lige med det samme Tilstanden er forværret, især på taget. Det har været et langhalmstag, som i fugtigt miljø, ret hurtigt går til. Bornholms Museum, Anders Jespersen Tilstanden er yderligere forværret - bygningen står nu åben. Erik Pedersen, Bornholms Museum. Ingeniør Anders Jespersen foretager i 1956 en undersøgelse af møllerne på Bornholm for Nationalmuseet. Jespersen havde allerede været på Bornholm i 1946 for at se på vandmøllerne, der var hans store interesse, og Nationalmuseets Mølleudvalg havde allerede i 1953 udpeget Slusegårds vandmølle og Vang vandmølle som to emner, der burde bevaret. Da han i 1956 vendte tilbage for at supplere med en gennemgang af vindmøllerne besøgte han igen Vang vandmølle. Da kunne han konstatere, at møllen nu var blevet istandsat. I sin rapport fra september 1958 anbefaler Anders Jespersen flere møller bygningsfredet, og heri blandt Vang Vandmølle. Møllen blev fredet Finne fører fortsat opsyn med møllen. I det følgende gengivet Anders Jespersens materiale fra 1956, som i kopi blev tilsendt Bornholms Museum, der samarbejdede med Jespersen i datidens arbejde med bevaring af møllerne. Det var museets leder lektor Aage Davidsen, som bistod Anders Jespersen. 22
23 23 23
24 24 24
25 25 25
26 26 26
27 27 Opmåling 1957 af arkitekterne Kristen Fink og Sylvest Hansen. Anders Jespersen skrev i sin indstilling i 1956, at der skulle foretages en opmåling og det fik han foranstaltet. Kristen Fink var i øvrigt tilknyttet Arkitekthjælpen til genopbygningen af Rønne og Nexø efter russernes bordementer i Kristen Fink have i mange år efter eget arkitektfirma på Bornholm køber Foreningen Bornholm Vang vandmølle med et mindre stykke jord nord og syd for møllen. Det er Danske Møllers venner, som fra en anonym giver skaffer købesummen, men møllen tilskødes Foreningen Bornholm. Det lykkedes Danske Møllers Venner at skaffe beskæftigelsesmidler til rydning af dalen og opstemning af vand den store mølledam og et stigbord længere ned i dalen. Danske Møllers Venner istandsatte møllen, så den kunne køre for kr, som man bad Hasle Kommune om tilskud til december Tømrermester Lind Holm fra Rønne, som arbejde med møller, istandsatte møllen med nyt vandhjul og ringkar om kværnstenene, skostige og tragt. Terrænet stod Statsskovdistriktet for ved skovridder Bent Engberg, og amtmand Niels Elkær-Hansen har sikkert skaffet beskæftigelsesmidlerne. 27
28 1972 formentlig tidligt forår. Møllen indvies. Amtmand Elkær-Hansen løfter stigbordet formentlig bistået af Anders Jespersen. Blandt tilskuerne er det fra venstre formanden for Foreningen Bornholm William Harild, dernæst skovridder Bent Engberg. Bornholms Museum. 28 Indvielsen var tilsyneladende et tilløbsstykke. Bornholms Museum. Karl Finne foran møllen, der nu løber rundt med vand Ringebækken. Bornholms Museum. Karl Finne, som siden 1932 havde ejet møllen indtil 1969, boede fortsat i Vandmøllevej 2, og han fortsatte med at holde opsyn med møllen indtil han fraflyttede sin bolig i Sidenhen har Jørn Uffe Hansen fra Foreningen Bornholm holdt opsyn med møllen, kalket og tjæret den. 28
29 Siden blev møllen holdt ved lige. Der var jævnligt tilsyn fra Nationalmuseet, men i 1985 sluttede dette, idet Nationalmuseets Mølleudvalg blev nedlagt sparet væk. Det var herefter de lokale museer landet rundt, som måtte træde til, men der var ikke mange museer, der havde den fornødne mølletekniske ekspertise ej heller på Bornholm. Der blev dannet et samarbejdsorgan Møllepuljen, hvor Bornholms Museum deltog. Det resulterede i at Bornholms Museums arkitekt Niels-Holger Larsen, sammen med møllebygger John Jensen foretog en registrering af alle bevarede vand- og vindmøller på Bornholm, og museet udgav en rapport over deres tilstand og bevaring i Her var Vang vandmølle selvfølgelig med. Allerede i 1984 havde museet bistået Nationalmuseet og ejeren Foreningen Bornholm med iværksætning af tækning af møllens stråtag. Vandmøllen tag blev tækket af de samme folk, som tækkede på Melstedgård på samme traditionelle bornholmske måde med langhalm af rug og bundet med hasselkæppe, samt mønning med lyng. Ved gennemgangen i 1987 blev det konstateret at vandhjulet sad løst det blev dog straks ordnet af møllebyggeren. Men ved dette eftersyn fandt man og også ud af, at gravhjulet var skævt, og møllen blev taget ud af tøj så møllestenen ikke drejede med, og at møllens tandhjul ikke led skade. Desuden skulle stenlejerne justeres. Møllebygger John Jensen bemærkede tillige, at flere af de tidligere arbejder ikke var udført helt korrekt i både vandhjul og ved selve kværnbesætningen med ringkar m.m. I forbindelse med denne registrering blev der indledt drøftelser med Bornholms Amt om regulering af vandtilførslen, idet stigbordet ikke var i god og tæt stand, og vandet løb forkerte veje. Dette blev efterfølgende ordnet af amtets folk, der i forvejen plejede området med rydninger og græsslåning omkring møllen. I 1991 faldt mølleakslens tap ud af sit leje, og der blev iværksat en reparation, som blev gennemført i 1992 med møllebyggerfirmaets folk, og en lokal stenhugger Verner Olsen fra Stenbrudsmuseet, som huggede lejestenen til og vandhjulet kunne igen dreje. Der blev dog etableret en lås på hjulet af sikkerhedsmæssige grunde. 29 Et andet problem af sikkerhedsmæssig karakter var børns leg ved møllen. De kunne finde på at kravle ud på vandslisken og i øvrigt op på stråtaget, som led skade ved det. Det var derfor nødvendigt at spænde pigtråd ud over vandslisken. I årene herefter blev der holdt øje med møllen den blev kalket og tjæret, stråtagets mindre skader fra slid og blæst blev lappet, ny mønning osv. Ved det tidligere omtalte Kulturmiljøprojekt i blev der i 2003 afhold Åbent hus på Bygningskulturens dag. Som tidligere omtalt lykkedes reguleringerne af vandtilførslen ikke, og man valgte blandt andet at fjerne vandslisken, der efterhånden var nedslidt og farlig. Det videre arbejde med istandsættelse af møllen, så den kunne fungere, blev nedprioriteret - Foreningen Bornholm havde i disse år meget at gøre med sine to stubmøller. Disse er nu vel istandsat, og Foreningen Bornholm er klar til at tage mere vare på Vang vandmølle, som først og fremmest trænger til et nyt stråtag og reparationer på ydervæggene. 29
30 30 Marts 2010 møllen ser sølle ud. Vinteren har været hård mod mølle og terræn. Den er stadig tæt på tag og fag, men ikke længe endnu uden istandsættelse. Da den passeres af mange turister, vil et grundig istandsættelse bestemt være rimelig og ønskelig. I en særskilt rapport gøres der rede for selve møllebygningens bevaring, herunder også en analyse af de tidligere restaureringers fejltrin, og i yderligere en rapport beskrives den nødvendig restaurering. I en tredje rapport angivet en handlingsplan for genopretning og fremtidige tiltag. I Bornholms Museums arkiv er der fundet grundigt dokumentationsmateriale i form af tegninger og ældre fotos. Farvefotos er taget af Niels-Holger Larsen. Niels-Holger Larsen Se også en rapport om istandsættelen
Resultat - juli 2011.- opdateret maj 2014
VANG VANDMØLLE ISTANDSÆTTELSE 2010-11 Marts 2010 Resultat - juli 2011.- opdateret maj 2014 Niels-Holger Larsen August 2011/ Maj 2014 Istandsættelsens grundlag og mål Vang vandmølle har i flere år set mere
Hæftet er udarbejdet til Karlebo lokalhistoriske Forening med hjælp til trykning af Fredensborg Kommune.
PÅ VEJ TIL 1 Hæftet er udarbejdet til Karlebo lokalhistoriske Forening med hjælp til trykning af Fredensborg Kommune. Jeg håber, hæftet i sin nuværende form vil vække interesse for møllens historiske betydning.
SVANEKE RÅDHUS Ting- og Arresthus 1858 Storegade 24
SVANEKE RÅDHUS Ting- og Arresthus 1858 Storegade 24 Svaneke Rådhus - oktober 2007. Rådhusets historie og bevaringsværdi NIELS-HOLGER LARSEN 2008/2016 1 Indledning Denne redegørelse er en redigeret udgave
Randbøldal vist og fortalt i gamle postkort (anden del)
Randbøldal vist og fortalt i gamle postkort (anden del) Tekster N.M. Schaiffel-Nielsen Postkortene N.M. Schaiffel-Nielsens arkiv Postkortene er primært fremstillet af gårdejer, køb- og kromand Søren L.
Forhøjninger i landskabet
Forhøjninger i landskabet Erfaringer med brugen af det nye reliefkort indenfor Færgegårdens ansvarsområde Palle Ø. Sørensen, museumsinspektør, Museet Færgegården Kan man se ting som man troede var væk?
Søbæk græsmølle, Mørdrup Mellemvang fra år ca. 1550
Søbæk græsmølle, Mørdrup Mellemvang fra år ca. 1550 Af Arkitekt MAA Jan Arnt, juni 2005 Fund af gamle lejesten og akselsten er måske rester fra den gamle Sobechis Mølle og nye undersøgelser af de topografiske
Transformation af Gl. Estrup vandmølle
Transformation af Gl. Estrup vandmølle OPGAVEFORMULERING Afgang forår 2014 Katrine Mølgaard Olsen 2012653 Arkitektskolen Aarhus Vejleder: Lars Nicolai Bock Herregårde De danske herregårde har været vigtige
Gjøl. Tema Kystkultur, anlæg på kysten, bosætningstyper, kystnær produktion
Gjøl Kulturmiljø nr. 56 Tema Kystkultur, anlæg på kysten, bosætningstyper, kystnær produktion Emne(-r) Fiskerleje, marina, ophalersteder, udskibningssted, kystvendt herregård, fiskeri og minkavl Sted/Topografi
KLOKKETÅRNET RUTS KIRKE
KLOKKETÅRNET RUTS KIRKE Ruts Kirke c. 1870 med det gamle tårn og før udvidelse af kirkegården mod vest, Foto; G. Støckel. Ældst kendte foto at Ruts Kirke. Klokketårnets historie og restaureringer NIELS-HOLGER
RUTS KIRKE. Omkring 1900 KIRKENS FORVANDLING. Historisk redegørelse NIELS-HOLGER LARSEN NOVEMBER 2014
RUTS KIRKE Omkring 1900 KIRKENS FORVANDLING Historisk redegørelse NIELS-HOLGER LARSEN NOVEMBER 2014 1 Indledning Ruts Kirke står overfor en indvendig vedligeholdelse i de kommende år. Menighedsrådet har
SKT. PEDERS KIRKE Pedersker - Bornholm. Indvendig istandsættelse Kalkede vægge. Redegørelse
SKT. PEDERS KIRKE Pedersker - Bornholm Indvendig istandsættelse Kalkede vægge Redegørelse NIELS-HOLGER LARSEN November 2015 Orientering Skt. Peders kirkes indre - våbenhus, skib, kor, apsis og tårnrum
AFD. FR.NR. SB.NR. BESKRIVELSE BEMÆRKNINGER BILLEDE
1 På alle enhedens arealer gælder: At sten- og jorddiger skal betragtes som fredede fortidsminder. Det er tilstræbt at få indtegnet samtlige sten- og jorddiger på skovkortene, men der findes uden tvivl
Vejledning for byforeninger og deres medlemmer om bygningsbevaring og byggesager
Vejledning for byforeninger og deres medlemmer om bygningsbevaring og byggesager I nedenstående Vejledning en pdf-fil - er der mange nyttige links til medlemmer af byforeninger og borgere, som gerne vil
Bækkemonumentet / Klebæk Høje. Billedserie v. Jørgen Drostrup Andersen om det meget smukke og spændende fortidsminde ved Hærvejen.
Bækkemonumentet / Klebæk Høje. Billedserie v. Jørgen Drostrup Andersen om det meget smukke og spændende fortidsminde ved Hærvejen. 1 Bækkemonumentet / Klebæk Høje Et spændende og smukt fortidsminde ved
Museum Sydøstdanmark
Museum Sydøstdanmark KNV00156 Bjerggade, Ølby og Hastrup KUAS journalnummer 2014-7.24.02/KNV-0011 Matrikelnummer 10a Ølby By, Højelse Højelse Sogn, Ramsø Herred, Roskilde Amt. Stednummer 020105-105 og
VSM 09116, Langdyssegård, Roum sogn, Rinds herred, Viborg amt 130909-107 og - 123 (areal) KUAS j.nr.: 2003-2123-1497
VSM 09116, Langdyssegård, Roum sogn, Rinds herred, Viborg amt 130909-107 og - 123 (areal) KUAS j.nr.: 2003-2123-1497 Udkast til rapport fra prøvegravning forud for byggeri af maskinhus Udført d. 14-15.
Nationalmuseets Kirkeundersøgelser. Børglum Klosterkirkes kirkegård
Børglum Kirke J.nr. NMII 954/2007 Børglum Hrd. Hjørring Amt Stednr. 100102 Nationalmuseets Kirkeundersøgelser Børglum Klosterkirkes kirkegård Overvågning af nedrivning af mur på kirkegårdens nordside 17.-18.
VANG VANDMØLLE RUTSKER BORNHOLM
VANG VANDMØLLE RUTSKER BORNHOLM Opmåling af K. Thorsen 1928 Bevaring af vandmøllen En analyse 1900-2010 NIELS-HOLGER LARSEN 2010 Indledning Denne redegørelse er udarbejdet for Kulturarvsstyrelsen efter
Sag nr. 12/13699 Tobøl d 26.05.2013
1 Sag nr. 12/13699 Tobøl d 26.05.2013 Da sagen nu skal gå om, vil vi udover vores første ansøgning, med de gener, ulemper og groft krænkelse af privatlivets fred, som vi har af vejens brugere, gerne komme
Åens nordside: 7000b Gl. Rye By, Gl. Rye. Åens sydside: 4o Vissingkloster, Sdr.
Beretning om undersøgelse af træstolper fremkommet ved gravearbejde i Salten Å syd for Gammel Rye, i forbindelse med etablering af en ny stibro over åen. Journalnummer: SIM j. nr. 1/2003 Rye Bro Sted:
Beretning om overvågning af gravearbejdet i forbindelse med Aarhus Amts etablering af en kano- og faunapassage ved Rye Mølle oktober 1999.
Beretning om overvågning af gravearbejdet i forbindelse med Aarhus Amts etablering af en kano- og faunapassage ved Rye Mølle oktober 1999. Journalnummer: SIM j. nr. 413/1999 Sted: Rye Mølle Stednummer:
Mogenstrup Skærvefabrik, jernbane- sidespor og Pusterbakken
Mogenstrup Skærvefabrik, jernbane- sidespor og Pusterbakken Det var statsbanernes stigende behov for sten og grus, der efter første verdenskrig dannede grundlag for etableringen af Skærvefabrikken i Mogenstrup.
Den grønne have. Wivi Leth, 1998 (4,8 ns)
Den grønne have Wivi Leth, 1998 (4,8 ns) Dette skete for ikke så lang tid siden, i landet med det rødhvide flag. Det var efterår, og tre børn havde vovet sig 5 ind i den have, hvor der engang havde været
Velkommen til Vandel i fortid og nutid Udarbejdet af N.M. Schaiffel-Nielsen
Velkommen til Vandel i fortid og nutid Udarbejdet af N.M. Schaiffel-Nielsen Kort over Vandel by tegnet af den tyske ingeniør G.B.Z. Rothe den 21. marts 1944. Tre måneder før de sidste indbyggere forlod
Nibevej blev rettet ud 1969 Skrevet af Niels Nørgaard Nielsen med god hjælp fra Villy Gregersen
Nibevej blev rettet ud 1969 Skrevet af Niels Nørgaard Nielsen med god hjælp fra Villy Gregersen Fra gammel tid lå gårdene i landsbyerne hvad vi nu om dage nærmest vil kalde hulter til bulter. Ville man
OBM 9782 Nonnebakken - Arkæologisk udgravning af vikingetidig ringborg Maj 2005
OBM 9782 Nonnebakken - Arkæologisk udgravning af vikingetidig ringborg Maj 2005 Af Museumsinspektør Karl Brix Zinglersen Opgravningen foregik bag Allégade 73 i det smalle stykke af matriklen op til nabobygningen.
RUTS KIRKE. Hvad plastmalingen gemte
RUTS KIRKE Hvad plastmalingen gemte NIELS-HOLGER LARSEN NOVEMBER 2014 I Ruts Kirkes indre er man i gang med at gøre klar til kalkning. Men det var ikke helt nemt der var nemlig plastmaling udenpå den tidligere
Supplerende forsøg med. bekæmpelse af blåtop. på Randbøl Hede.
Supplerende forsøg med bekæmpelse af blåtop på Randbøl Hede. Af Hans Jørgen Degn Udarbejdet for Randbøl Statsskovdistrikt, 2006. 1 Indledning. Den voksende dominans af blåtop er et alvorligt problem på
Forslag til Plejeplan for. Bronzealderlandskabet ved Madsebakke
Forslag til Plejeplan for Bronzealderlandskabet ved Madsebakke Udarbejdet forår 2012 Titel: Forslag til plejeplan for bronzealderlandskabet ved Madsebakke. Udgiver: Bornholms Regionskommune Teknik & Miljø
Fiskeri på Dansk Klimatisk Fiskeavl dengang og nu
Fiskeri på Dansk Klimatisk Fiskeavl dengang og nu fiskeri fra før fiskeri gik i fisk Af: Steen Knudsen, arkæolog og udgravningsleder Forundersøgelserne på Dansk Klimatisk Fiskeavl, maj 2104 Som en del
Restaurering af stuehusdør på Lumby mølle Af Anders Andersen & Jesper Jacobsen
Restaurering af stuehusdør på Lumby mølle Af Anders Andersen & Jesper Jacobsen Lidt historie Drømmen om en stor Hollandsk vejrmølle fik mølleren Rasmus Pedersen til at købe grunden af gaardmanden Jeppe
Digerne ved Digehytten. Hvordan blev de bygget?
Digerne ved Digehytten Hvordan blev de bygget? 1 Til pædagoger og børn, der gæster Digehytten. 2 Når du sidder i Digehytten og kikker ud af døren, kan du se et dige. Det hedder Søndre fløjdige 3 Går du
KBM 2366 Vestergade 29-31
KBM 2366 Vestergade 29-31 Udgravningsrapport Lene Høst-Madsen 26-09-2013 Arkæologisk undersøgelse af område ved Sankt Clemens Kirkegård, fund af middelalder kirkegårdsafgrænsning, skeletter, affaldsgruber
Indledende bemærkninger
Indledende bemærkninger I indeværende år, 1993, er det 100 år siden, Bornholms Højskole på sit nuværende sted ved Ekkodalen begyndte sin virksomhed. Der havde været forberedelser hele foråret 1893, den
1. Hus fra yngre stenalder
. Hus fra yngre stenalder ca. 400 før Kristus Dette hus er det ældste, der blev fundet i. Det er fra overgangen mellem enkeltgravstid og dolktid, ca. 400 f. Kr. Huset er ca. m langt og m bredt. Det er
Kunstnere, der har malet billeder i Randbøl sogn
Kunstnere, der har malet billeder i Randbøl sogn Tekst og affotografering N.M. Schaiffel-Nielsen En glad Erik Fogh Nielsen. Billedet er taget ved den sidste Pinseudstilling Erik Fogh Nielsen deltog i.
Gjorde kinesere kunsten efter
Tekst: Henrik Terney Foto: Thomas Yde Gjorde kinesere kunsten efter Et knap 250 år gammelt håndmalet tapet er»genfødt«på Gammel Estrup Herregårdsmuseet på Djursland. En malermester har med små pensler
VANG VANDMØLLE BORNHOLMS REGIONSKOMMUNE
F R E D N I N G S V Æ R D I E R VANG VANDMØLLE BORNHOLMS REGIONSKOMMUNE 2 Besigtigelsesdato: 22.05.2014 Besigtiget af: Nanna Secher Larsen Journalnummer: 2013-7.82.07/400-0001 Kommune: Bornholms Kommune
Runddyssen i Tåstrup Fællesskov ved Korupsøgård
Runddyssen i Tåstrup Fællesskov ved Korupsøgård Den flotte runddyssen i Tåstrup Fællesskov set fra øst. I plantagen øst for den tidligere og nu drænede Korup Sø - og lige vest for Tirstrup Lufthavn - ligger
Borret - Kongens Bakker projektet - April 2014
Borret - Kongens Bakker projektet - April 2014 1 Borret - Kongens Bakker projektet - April 2014 Indledning Den 9. juni 2013 henvendte Steen Agersø sig til Øhavsmuseet med et forslag om at foretage en metaldetektorafsøgning
Beretning. Cykelsti Røgind-Ringkøbing, Forundersøgelse. RSM 10.128. Arbejdsfoto fra vinteren 2011.
Beretning Cykelsti Røgind-Ringkøbing, Forundersøgelse RSM j.nr. 10.128 KUA: 2010-7.24.02/RSM-0022 RSM 10.128. Arbejdsfoto fra vinteren 2011. Udgravningsberetning, udarbejdet af Poul Krogh Jørgensen, Ringkøbing-Skjern
Rapport over fornyelse af trappe samt vedligeholdelsesarbejde udført ved Jættestuen Mårhøj Hindsholm.
Rapport over fornyelse af trappe samt vedligeholdelsesarbejde udført ved Jættestuen Mårhøj Hindsholm. Foretaget i perioden 3. til 6. september 2012. SMV 8546. Jættestuen Mårhøj. Matr. nr. 3i af Martofte
Stråmosen naturgenopretning Ølstykke i Egedal
Stråmosen naturgenopretning i Ølstykke i Egedal 18. april 2016 extern Side 1 af 11 Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 3 2. Oversigt, placering, og ejerskab... 4 3. Tidligere initiativer og status...
Britta Kofoed blev enstemmigt valgt til dirigent og kunne konstatere, at generalforsamlingen var korrekt indvarslet og dermed lovlig.
Foreningen Bornholm Referat fra ordinær generalforsamling mandag den 16. juni 2014 kl. 19.30 Forud for generalforsamlingen var der en tur, guidet af naturvejleder Jesper Kaufmann, rundt i området omkring
Det er ikke et spørgsmål om overlevelse, hvis du vil lære lidt om plantesorter, der ikke blot er ufarlige at spise, men som også smager godt, for med
det vilde køkken INDLEDNING Det er ikke et spørgsmål om overlevelse, hvis du vil lære lidt om plantesorter, der ikke blot er ufarlige at spise, men som også smager godt, for med mindre der skulle opstå
KLOSTERVANG 20. Roskilde Domsogn. Beretning for arkæologisk forundersøgelse af. ROSKILDE MUSEUM Jens Molter Ulriksen. ROM 2776 Stednr.
Beretning for arkæologisk forundersøgelse af KLOSTERVANG 20, Roskilde Domsogn ROM 2776 Stednr. 020410-220 KLOSTERVANG 20 Affaldsgrube m.v. Middelalder Matr.nr. 104k af Roskilde Bygrunde Roskilde Domsogn
Notat Lille Værløses gårde og udskiftning
Notat Lille Værløses gårde og udskiftning Notatet er et supplement til bogartiklen om Lille Værløse, hvorfor der kun medtages spredte uddybende oplysninger og ræsonnementer. Ovenstående matrikeloversigt
Sundby Sø. Afvandingen
Sundby Sø af Henrik Schjødt Kristensen I sidste halvdel af 1800-tallet blev der over hele landet gennemført mange af afvandingsprojekter med betydelige tilskud fra staten. Formålet var at udvide landets
Oplev Brøndby fra en ny vinkel BLÅ KLØVERSTI
Oplev Brøndby fra en ny vinkel BLÅ KLØVERSTI Den blå kløversti 5,5 km Kort beskrivelse af den blå kløversti Fra Brøndbyøster Torv, går man ad Brøndbyøster Boulevard forbi politiskolen, ned til Park Alle
Vejene har flyttet sig med tiden Tekst og foto: Svend Kramp
Vejene har flyttet sig med tiden Tekst og foto: Svend Kramp Det er altid godt at blive klogere, at lære og opleve noget nyt. Det skete for mig, da jeg havde skrevet den første artikel om de gamle hulveje
Sønderho Havn Støtteforening www.sonderhohavn.dk
Sønderho Havn Støtteforening www.sonderhohavn.dk Sønderho i september 2011 Til naboerne til Kåverbjerget! Fra pressen, forskellige informationsmøder i Sønderho og sandsynligvis fra byggepladsen ved Sønderho
Alle de væsener. De der med 2 ben traskede rundt på jorden. Det var Jordtraskerne, det hed de, fordi de traskede på jorden.
1 Sådan går der mange mange år. 1 Alle de væsener En gang for mange mange år siden blev skabt et væsen uden ben. Den måtte være i vandet, ellers kunne den ikke komme rundt. Så blev skabt en med 2 ben,
Smeden hed Peter Hansen
Smedjen i Himmelev I Himmelev Sogns Historie fortælles, at smeden var en vigtig håndværker i landsbyen. Han skulle fremstille hestesko og plovskær. I 1787 hed smeden i Himmelev by Andreas Kamp. Sognet
Janus Gottfred Elleby
Janus Gottfred Elleby Fotograf og billedhugger Janus Gottfred Elleby * 03. Feb. 1865, Østermarie, Bornholm. 11. Oct. 1959, Rønne Sygehus, Bornholm. Søn: Oskar Heinrich Arthur Elleby. * 02. Feb. 1892.??
Christian d. 3. kanal ved Randers.
Christian d. 3. kanal ved Randers. Christian d. 3 kanal blev - som navnet siger - anlagt i 1552-53 på foranledning af Kong Christian d. 3 (født1503) som regerede Danmark fra 1534 og til sin død 1559 (2+3).
Og sådan blev det. Hver gang jeg gik i stå, hviskede Bamse en ny historie i øret på mig. Nu skal du få den første historie.
Bamse hjælper Nogle gange, når jeg sidder ved mit skrivebord og kigger på gamle billeder, dukker der en masse historier frem. Historier fra dengang jeg var en lille dreng og boede på et mejeri sammen med
SVANEMØLLEN Svaneke.
SVANEMØLLEN Svaneke. Løse og nedfaldende egespåner 2010 Tilstand Beklædning, vinduer og døre. Istandsættelse NIELS-HOLGER LARSEN 2013 Indledning. Ved møllen opførelse blev både skrog og hat beklædt med
Formandsberetning 2012
Formandsberetning 2012 I 2010 bestemte Fredningsnævnet, at Svartingedalen efter vores ønske skulle fredes. Pga erstatningens størrelse skal sagen også behandles i Natur- og Miljøklagenævnet, som besøgte
HURLUMHEJHUS. med masser af muligheder LEGEHUS I LUKSUSUDGAVE. Klatreribbe
LEGEHUS I LUKSUSUDGAVE Klatreribbe HURLUMHEJHUS med masser af muligheder 10 Af Søren Stensgård. Idé: Birgitte Matthiesen. Foto: Lasse Hansen. Tegninger: Christian Raun Gør Det Selv 10/2004 Det flotte legehus
Orddeling Der er valgt en mekanisk orddeling, der følger de stavelsesdelingsregler, som børnene også skal bruge, når de på skrift skal dele ord.
1 Gale Streger Forfatter: Helle S. Larsen Illustration: Lars Hornemann Forfatteren og Furesø Museer, 2013 Trykkeri: XL Print Aps ISBN: 87-91140-24-2 Orddeling Der er valgt en mekanisk orddeling, der følger
Hirtshals Fyr og befæstningsanlæg
Hirtshals Fyr og befæstningsanlæg Kulturmiljø nr. 5 Tema Anlæg ved kysten Emne (-r) Fyr og befæstningsanlæg fra 2. verdenskrig Sted/Topografi Hirtshals ligger på et 15-20 meter højt plateau, der falder
Beskrivelse og materialeliste for løbsledelsen:
Beskrivelse og materialeliste for løbsledelsen: Start: Hvert hold får sin egen farve, så vi kan kende holdene fra hinanden. Holdets farve males på kinderne af deltagerne og alles næser males røde med sminke-
PROGRAM Hærkortuddannelse Signaturforklaring på 2 cm hærkort
PROGRAM 31 Hærkortuddannelse Signaturforklaring på 2 cm hærkort Udarbejdet af Uddannelses Udviklings Afdelingen I samarbejde med Forsvarets Gymnastikskole Målbeskrivelse. Efter gennemgang af programmet
Arkæologisk Forundersøgelse
Arkæologisk Forundersøgelse KNV00163, Gørslev Voldsted Sogn: Gørslev Herred: Bjæverskov herred Amt: Roskilde Amt, (Tidligere Præstø Amt) Stednr.: 050103 Sb.nr.: 1 Indholdsfortegnelse Abstract Undersøgelsens
SØFRYD inviterer børnekulturkonsulenten
SØFRYD inviterer børnekulturkonsulenten Solen skinner denne 4. juni, hvor jeg besøger Søfryd og allerede ved indgangen får en lille snak med to piger. De skal i skole efter sommerferien fortæller de. Den
Renovering af Egemose Centrets Jernbane. Projektbeskrivelse
Renovering af Egemose Centrets Jernbane Projektbeskrivelse 1 Indholdsfortegnelse Indledning...2 Om Egemose centret... 3 Jernbanens historie... 3 Renovering af banen... 3 Støbning af sveller...4 Jordarbejde,
PAPEGØJE SAVNES. 3-4. klasse. undervisningsmateriale. Lær om: Regnskoven & den grønne papegøje
PAPEGØJE SAVNES 3-4. klasse. undervisningsmateriale Lær om: Regnskoven & den grønne papegøje 1 Hej venner jeg er den grønne ara 4 3 1 1 5 5 3 5 Farv de rigtige numre 1. Sort 2. Rød 3. Lyserød 4. Grøn 5.
Vesthimmerlands Museum
Vesthimmerlands Museum Bygherrerapport for VMÅ 2466 Øster Ørbæk Hustomt fra ældre bronzealder Bygherrerapport for VMÅ 2466 Øster Ørbæk Indholdsfortegnelse 1. Indledning...3 2. Landskabet og kulturhistorien...3
for prangende og påfaldende. Den der lever skjult lever godt.
På en blæsende, iskold og klar dag beslutter vi at tage til Voderup lyset er flot. I dag kan der skydes gode billeder. Vinden er i nordvest og går susende langs øen. Vandet bliver drevet modvilligt frem.
Kend din by 2. Nyborg Fæstning
Kend din by 2 Nyborg Fæstning Nyborg og Omegns Museer Skoletjenesten Slot og Fæstning På denne tur i Nyborg skal I ud i naturen. I skal opleve hvor pænt og fredeligt der kan være så tæt på byen, og samtidig
Egebjerg, som jeg har kendt det
EGNSHISTORISK FORENING for Thyholm og Jegindø Årsskriftet for 1978 (4. årgang ). Siderne 29-33 Egebjerg, som jeg har kendt det Johannes Riis Når man en sommerdag tager cyklen og kører østpå fra Hvidbjerg
Hvidkilde. Indgangsparti til hovedbygningen på Hvidkilde.
Hvidkilde kulturmiljø beskrivelse og fotos 2011 Indgangsparti til hovedbygningen på Hvidkilde. Hvidkilde er opkaldt efter kilden, der udsprang tæt ved hovedbygningen (tv). Hovedbygningen er oprindeligt
Der er plads til to cykler i skuret, men det kan selvfølgelig laves bredere, så der kan blive plads til flere side om side.
LeT Sværhedsgrad: e buede stykker til de to gavle er projektets sværeste del, så vær omhyggelig, når de tegnes op på spærtræet. tidsforbrug: Projektet kan klares på tre arbejdsdage. Pris: Skuret kan laves
DEN GAMLE RÅDSTUE SANDVIG
DEN GAMLE RÅDSTUE SANDVIG Russisk graffiti 1945 Hvad Rådstuens gulve, vinduer og vægge gemte/gemmer NIELS-HOLGER LARSEN 2012 Undersøgelser under restaureringen 2008-2009 Ved restaureringerne i 2008-2009
ØFM435 Kerteminde Havn, Kerteminde sogn, Bjerge herred, tidl. Odense amt. Sted nr. 08.01.05. Sb.nr. 42.
ØFM 435 K15 ØFM435 Kerteminde Havn, Kerteminde sogn, Bjerge herred, tidl. Odense amt. Sted nr. 08.01.05. Sb.nr. 42. KUAS nr. -7.24.02/KTM-0001 Beretning for boreprøver samt efterfølgende forundersøgelse
Landskabskarakterområde 9. Jordbrugslandskab i bakket terræn omkring Elmelunde
Landskabskarakterområde 9. Jordbrugslandskab i bakket terræn omkring Elmelunde Foto 1: Selje røn allé langs Nordfeltvej. I horisonten skimtes Elmelunde Kirke. Terrænforhold, bevoksede diger, spredt bebyggelse
Til Landsdelsforeningerne. Der indkaldes til Årsmøde i Ø-Udvalget. Dato: 7. november 2010 kl. 10:30 Sted: Tapeten Magleparken 5 2750 Ballerup
Til Landsdelsforeningerne Ø-Udvalget for skydning Frank Larsen Klintevej 217 4780 Stege Telefonnr.: 55 81 30 33 Mobilnr.: 20 22 58 33 e-mail: fhhl20@mail.tele.dk Der indkaldes til Årsmøde i Ø-Udvalget
På skulderen af en fredningsmedarbejder
På skulderen af en fredningsmedarbejder Af Helle Nysted Andersen, Bygningskultur 2015 Bærende værdier: Kulturstyrelsens gennemgang af landets fredede bygninger skal sikre, at vi får en objektiv beskrivelse
Lindum Syd Langhus fra middelalderen
Lindum Syd Langhus fra middelalderen Jesper Hjermind De fremgravede spor efter et middelalderhus i Lindum diskuteres på kanten af udgravningen Viborg Stiftsmuseum 2006 Bygherrerapport nr. 16 Bygherre:
Notat om skovning i Dammegaardsskoven
Notat om skovning i Dammegaardsskoven Skrevet af Rolf Molich, 20. februar 2016 på baggrund af materiale fra Torben Westh Jensen, Jens Fangel og Eva Hansen I januar og februar 2016 er der fældet en del
Havet glitrede i fuldmånens skær. Skibet gled rask frem gennem bølgerne. En mand stod ved styreåren og holdt skibet på ret kurs.
Havet glitrede i fuldmånens skær. Skibet gled rask frem gennem bølgerne. En mand stod ved styreåren og holdt skibet på ret kurs. Alle andre lå og sov. Bortset fra Knøs. Han sad i forstavnen og så ud over
Skarpsallingkarret Det skønneste lerkar fra Bondestenalderen Billedserie v. Jørgen Drostrup Andersen
Skarpsallingkarret Det skønneste lerkar fra Bondestenalderen Billedserie v. Jørgen Drostrup Andersen 1 Lerkarret blev fundet i sommeren 1891 på en 32 tønder stor hedeparcel af stenhuggeren O. Bengtsson,
KONGEMINDET PÅ RYTTERKNÆGTEN
KONGEMINDET PÅ RYTTERKNÆGTEN HISTORIE ARKITEKTUR NIELS-HOLGER LARSEN 2012 Historie På Bornholms højeste sted - Rytterknægten, 162 m - inde i den sydvestlige del af statsskoven Almindingen står Kongemindet.
Januar 2006. Medlemsblad for
Januar 2006. Medlemsblad for Allinge-Sandvig Byforenings Bestyrelse. Formand: Anders Koefoed Larsen, Kampeløkken 9, 3770 Allinge, tlf. 56 48 06 17, e-mail: akl@vip.cybercity.dk Næstformand: Richardt Bendtsen,
Det første område er beliggende omkring og op på bakkedraget sydøst for klubhuset.
VIBORG STIFTSMUSEUM Dato: Viborg Golfklub Spangsbjerg Alle 50 8800 Viborg Kultur & Service Viborg Stiftsmuseum Hjultorvet 4 DK-8800 Viborg Tlf.: 87 87 38 38 Fax.: 87 99 79 72 vibmus@viborg.dk www.viborgstiftsmuseum.dk
Beretning Generalforsamling den 23-01-2015
Beretning Generalforsamling den 23-01-2015 Velkommen til den årlige generalforsamling. Sang nummer? Jeg vil starte med at ønske tillykke til Erik Scherdetzki med 40 år og optagelse som æresmedlem, Morten
Miljøministeriet Skov- og Naturstyrelsen. Dansk Skovforening
Miljøministeriet Skov- og Naturstyrelsen Dansk Skovforening 1 Hvad er klima? Vejret, ved du altid, hvordan er. Bare se ud ad vinduet. Klimaet er, hvordan vejret opfører sig over længere tid, f.eks. over
KBM 4002 Torvegade. Christianshavns Kvarter, Vor Frelser Sogn, Sokkelund Herred, Københavns Amt. Sagsnr.: 2012-7.23.02-0095
KØBENHAVNS MUSEUM MUSEUM OF COPENHAGEN / ARCHAEOLOGICAL REPORT KBM 4002 Torvegade Christianshavns Kvarter, Vor Frelser Sogn, Sokkelund Herred, Københavns Amt. Sagsnr.: 2012-7.23.02-0095 C.W. Eckersberg.
KONFIRMATIONSPRÆDIKEN 19.APRIL 2015 2.SEP VESTER AABY KL. 10.00 Tekster: Salme 8, Joh.10,11-16 Salmer: 749,331, Sin pagt i dag,441,2
KONFIRMATIONSPRÆDIKEN 19.APRIL 2015 2.SEP VESTER AABY KL. 10.00 Tekster: Salme 8, Joh.10,11-16 Salmer: 749,331, Sin pagt i dag,441,2 Hvordan lød mon verdens første spørgsmål? Det kan I jo tænke lidt over
En Vogterdreng. Af Freja Gry Børsting
En Vogterdreng Af Freja Gry Børsting Furesø Museer 2016 1 En Vogterdreng Forfatter: Freja Gry Børsting Illustration: Allan Christian Hansen Forfatteren og Furesø Museer Trykkeri: XL Print Aps ISBN: 87-91140-27-7
Indlæg i fredningssagen Dalene ved Resenbro. Vedrørende ejendommen lb. Nr. 12, matr. Nr. 2 f Skellerup Nygårde, Linå,. v. Lise Balle og Erik Balle.
Indlæg i fredningssagen Dalene ved Resenbro. Vedrørende ejendommen lb. Nr. 12, matr. Nr. 2 f Skellerup Nygårde, Linå,. v. Lise Balle og Erik Balle. Indledningsvis bemærkes, at vi som mangeårige medlemmer
SKØNSERKLÆRING. Skønsmandens erklæring
SKØNSERKLÆRING J.nr. 9066 Skønsmandens erklæring Oversigt over klagepunkter: 1. Lægter i tagkonstruktion (litra A) har fugtskjolder på hele sydsiden og taget er utæt. 2. Fugt i kælderen er mere omfattende
DERFOR HAR VI BYGGET MIDTJYSKE MOTORVEJ & E45 VED VEJLE
1 MIDTJYSKE MOTORVEJ & E45 VED VEJLE DERFOR HAR VI BYGGET Motorvejsstrækningen mellem Riis og Vejle er en del af Midtjyske Motorvej mellem Herning og Vejle, mens motorvejsstrækningen mellem Hornstrup og
Energirenovering kan gøre dit hus 50 år yngre
Livsstil 20.02.2016 kl. 11:10 Energirenovering kan gøre dit hus 50 år yngre AF Anita Jensenius Hos familien Simonsen i Albertslund har en ambitiøs energirenovering ført til forbedret indeklima, æstetisk
Der er registreret en del oldtidslevn i området, bl.a. jernalderlandsbyer og gravhøje fra bronzealderen i området (se fig. 1).
Beretning FHM 4330 Højspændingsmaster Trige Nord, Hæst by matr. nr. 9e og 9c, Trige sogn, stednr. 15.06.07 og Spørring by matr. nr. 20a, 19i, 19h, 11a og 52, Spørring sogn, stednr. 15.06.05 begge i Vester
Gæste-dagplejen D a g p lejen Odder Ko Brugerundersøgelse 2006
Gæste-dagplejen Dagplejen Odder Kommune Brugerundersøgelse 2006 Undersøgelsen af gæstedagplejeordningen er sat i gang på initiativ af bestyrelsen Odder Kommunale Dagpleje og er udarbejdet i samarbejde
Skipperhus Dalsgårdvej 22 Dalsgaard, 6300 Gråsten
Skipperhus Dalsgårdvej 22 Dalsgaard, 6300 Gråsten Fredningsforslaget omfatter det tidligere skipperhus opført 1834 Østfacade Forslagsstiller: Landsforeningen for Bygnings- og Landskabskultur på opfordring
Aage, Ejner og Elna. Søren Ryge Petersen og Marlene S. Antonius
Aage, Ejner og Elna Søren Ryge Petersen og Marlene S. Antonius 2 3 11 Billederne Aage kan godt huske, da Marlene kom og spurgte, om hun måtte fotografere dem til sit projekt. Sådan noget pjat ville jeg
25282 Hæve/Sænke skammel Design synsvinkel: Bruger synsvinkel: Produktion, konstruktion: Andre overvejelser:
Hæve/Sænke skammel. Vi har valgt at tage fat i den problemstilling, som hedder Faldulykker i hjemmet. Langt de fleste ulykker sker i og omkring hjemmet. Stød og slagskader pga. fald, er på toppen af listen
Havørne-parret på Tærø 2010.
Havørne-parret på Tærø 2010. Tekst og fotos: Jens Dithmarsen Igen i 2010 skete der noget drastisk ved havørnereden i fyrretræet på Skallehoved, idet reden styrtede ned onsdag den 12. maj i en kraftig blæst